3500-kohalises restoranis serveeritakse toite üle kogu maailma, 40 000 päevasest toidukorrast 1200 on Michelini tärniga pärjatud toidud. Lisaks on kuus «kraba ja mine» ala, kust sportlased leiavad suupisteid ja pagariäri, mis küpsetab 800 baguette'i päevas. 2024. aasta Pariisi olümpiamängude toitlustusjuht Philipp Wurz kinnitas, et umbes 30 protsent mängude menüüst koosneb taimsest toidust.
«Sportlased tulevad maailma suurimasse restorani. Märkimisväärne on peasöögisaali arhitektuurne kujundus, aga ka retseptide ja toitude kvaliteet. Püüdsime välja mõelda väga konkreetse plaani, kuidas rakendada Prantsuse oskusteavet, Prantsuse köögi maitseid, mille hea maine on tuntud kogu planeedil,» ütles Wurz Guardianile.
Pakutavate roogade hulka kuuluvad sarvesaiad, pošeeritud muna, artišokikreem, trühvliga kaetud lambajuustu laastud, mida kahe tärniga pärjatud Michelini peakokk Amandine Chaignot soovitab kätega süüa.
«Populaarsed on kanavardad ehk kanafilee ja samuti lõhe. Nii et tänapäeval tarbivad sportlased palju valke üsna muljetavaldavas koguses. Loomulikult on liha 100 protsenti Prantsusmaa päritolu,» ütles Wurz, et umbes 80 protsenti olümpiaküla toidust pärineb Prantsusmaalt, sealhulgas juustu ja saiakeste valik.
Pariisi mängude korraldajad on lubanud delegatsioonidel esitada konkreetseid nõudmisi. Näiteks Suurbritannia koondis palus lisada menüüsse putru ja lõunakorealased kimtši. Wurz lisas, et spordialati erinevad sportlaste isud ja maitsed seinast seina.
Rannavõrkpalli ja taekwondo võistkonnad nõuavad külma liha, võileibu ja salateid, sõudjad aga sooja Rootsi lauda. Toitlustusjuht lisas, et valdavalt Aasiast pärit sulgpallurid ei ole suured leivafännid.
«Oleme juba saanud nii palju positiivset tagasisidet, sest see on kindlasti midagi, millega sportlased pole võrreldes varasemate mängudega harjunud. Pakume tohutult erinevaid väga erilisi ja prantsusepäraseid roogasid,» ütles Wurz.