![Eneli Jefimova on olümpiaks valmis, aga Pariis mitte...](http://f8.pmo.ee/SNdQapF8TQ0KYNrYFOT07jIdIM8=/1442x0/filters:focal(2305x975:3365x2088):format(webp)/nginx/o/2024/07/24/16242488t1hf595.jpg)
Eesti parima ujuja Eneli Jefimova olümpia esimesed päevad on ootamatult kujunenud olmeprobleemidega võitlemisele, mitte senise karjääri tähtsamaks etteasteks valmistumisele.
Eesti parima ujuja Eneli Jefimova olümpia esimesed päevad on ootamatult kujunenud olmeprobleemidega võitlemisele, mitte senise karjääri tähtsamaks etteasteks valmistumisele.
Esmaspäeval Pariisi olümpiakülla jõudnud 17-aastane sportlane sai kohe paar negatiivset üllatust. Tuba oli ootamatult jahe, voodimadrats loodetust kõvem. Aga need mured osutusid vaid jäämäe tipuks.
«Tegelikult polegi ma väga ärevil, sest me pole jõudnudki sisse elada. Kõik on paigast ära – reisimine, söömine… Igal pool tuleb ringi joosta. Praegu tahaks tuppa minna ja puhata,» tõdes Jefimova kolmapäevasel pressikonverentsil.
Rutiin paigast ära
Nii tema kui ka treener Henry Heina jaoks on tegemist teise olümpiaga. Kolme suve tagustest Tokyo mängudest jäi vaatamata koroonapiirangutele hea maik. Aga nüüd…
«Korraldus on pehmelt öeldes katastroof! Suurema osa ajast veedame bussi oodates, bussis oodates või toidujärjekorras. Paistab, et korraldajad pole veel aru saanud, mis võistlusega on tegemist. Aga loodetavasti leitakse bussijuhte, kokkasid ja ahjusid – kõike, mida vaja, et võistlus käima saada,» andis Hein karmi, aga ausa ülevaate.
Kolmapäeva lõunaks oli seljataga kaks ujumis- ja üks jõusaalitreening. Üks harjutuskord jäeti segaduse tõttu sootuks ära, küsimärke on õhus veel. Näiteks meediaga kohtumise eel oldi päevakavaga taas kaks tundi defitsiidis.
«Mul on viimastel nädalatel kujunenud väga selge päevplaan: hommikul trenn, päeval magan, õhtul teine trenn. Eile jäi mul uni üldse ära, kuna jooksin bussidele, et trenni jõuda,» selgitas Jefimova üht suuremat murekohta, rutiinist väljumist.
Ja mis puudutab sööki… «Valikut pole nii palju kui Tokyos. Ja need ruumid, kus on maailma söök, on samad, kus on Prantsusmaa söök. Miks siis neid ruume vaja teha? Pange kõik ühte kohta kokku. Eile oli raske, ei viitsinud järjekorras seista, lõpuks võtsin selle, mis üldse vaba oli.»
Aga sarnased mured kimbutavad kõiki. Heina sõnutsi on suured riigid sae käima tõmmanud, et probleemid kiiremas korras lahendataks. Seni tuleb treeneril sportlast võimalikult palju säästa.
«Üritan jamamise ja vaidlemise enda peale võtta. Eneli istub bussis, klapid peas, kui kohale jõuame, siis jõuame. Kui midagi süüa on, siis sööme. Meil midagi väga teha pole,» märkis Hein.
Jõhker tasemetõus
Jefimova esimese, põhiala, 100 m rinnuliujumise stardini jääb neli päeva. Ehk teoorias, kui olukord paraneb, jõuab end veel õigele lainele sättida.
«Ujula on väga suur ja tribüüne on hästi palju. Ujula nagu ikka, vesi on võib-olla tavapärasest madalam. Aga ilus ujula ja hea näeb välja,» iseloomustas Jefimova võistluskeskust Paris La Défense Arena, kus olümpiavälisel ajal tegeletakse kõige muu kui ujumisega.
Pikk, 50-meetrine vann on asetatud lihtsalt tavalisele põrandale. «Ujudes ei tunneta seda. Suurim erinevus ongi basseini madaluses. Saan põhja minnes käe vee piirist kõrgemale tõsta. Tavaliselt on bassein meeter sügavam. Aga tundub sarnane mõne MMiga,» lisas ta.
Kui viimaste päevade jamad välja jätta, on olümpiaks valmistumine läinud sujuvalt. Kõik trennid toimusid plaanipäraselt ja läksid edukalt.
«Mu põhieesmärgid on samad, mis varemgi öeldud: kui ujun isikliku rekordi, on super. Ja teine eesmärk on saada parem koht kui eelmisel olümpial,» rääkis Jefimova, kes lõpetas Tokyos, tollal 14-aastaselt, 16. real. Finaali pääsevad kaheksa paremat.
«Eks suurfavoriitides on pärast [veebruarikuist jala]operatsiooni Rūta [Meilutytė] suurim küsimärk. Aga kõik ülejäänud on kohal ja valmistunud. Ega teised treenerid, kellega muidu oleme head sõbrad, ei tule praegu rääkima, et minu tüdrukul on see vigastus või jama. Praegu hoiavad kõik oma kaardid endale,» kiikas Hein konkurentide poole.
Kui eelmisel olümpial viis 100 m rinnulidistantsil finaali aeg 1.06,59, siis nüüd tuleb ilmselt ujuda üle poole sekundi kiiremini. Medalile jõudmiseks tuleb ehk isegi 1.05 piiri sihtida. Paar nädalat tagasi nihutas Jefimova tema enda nimele kuuluva Eesti ja isikliku rekordi 1.06,08-le.
Soosikuna stardib hiinlanna Qianting Tang, kes on tänavu olnud omaette, 1.04,39 tasemel. 1.06 piirist on sel hooajal olümpial startijatest jagu saanud veel kümme naist. Meie kuldkala on ses pingereas 12.
1. Qianting Tang (Hiina) 1.04,39
2. Jevgenija Tšikunova (Venemaa) 1.05,11*
3. Tatjana Smith (Lõuna-Aafrika Vabariik) 1.05,41
4. Lilly King (USA) 1.05,43
5. Benedetta Pilato (Itaalia) 1.05,44
6. Angharad Evans (Suurbritannia) 1.05,54
7. Lydia Jacoby (USA) 1.05,74*
8. Reona Aoki (Jaapan) 1.05,76
9. Tes Schuten (Holland) 1.05,82
10. Sophie Hansson (Rootsi) 1.05,83
11. Satomi Suzuki (Jaapan) 1.05,91
12. Siobham Bernadette Haughey (Hongkong) 1.05,92*
13. Lisa Angiolini (Itaalia) 1.06,00
14. Kotryna Teterevkova (Leedu) 1.06,02
15. Eneli Jefimova (Eesti) 1.06,08
*Ei osale olümpial või sel distantsil.
«Usun, et oleme sama valmis kui Tokyos. Seal polnud meil pingeid ja ennustusi peal. Ja meil endale seekord ka pole. Treeningud on hästi läinud. Muretsemiseks pole põhjust. Eneli on nii valmis, kui praegu olla saab,» hindas Hein õpilase seisu.
«Kui kaks-kolm nädalat enne põhivõistlust ujuda isiklik rekord, siis vorm ei kao. Loodetavasti on ainult paremaks läinud.»
Jefimova sulpsab esimest korda basseini 28. juulil, Eesti aja järgi kell 12 algavates eelujumistes. Sama päeva õhtul on kavas ka poolfinaalid. Finaal toimub esmaspäeval.